![Prvih deset](https://zadarskilist.novilist.hr/wp-content/uploads/2023/04/184679-640x495.jpg)
Foto: Filip BRALA
Likovna udruga ZadArt na svom početku, prije deset godina, točnije 11. studenoga 2000., okupila je dvadesetak umjetnika koji su htjeli na zadarskoj, a onda i hrvatskoj likovnoj sceni otvoriti novu viziju doživljaja likovnosti u jednoj udruzi
Sve ono što čini život, kako materijalni tako i duhovni, članovi likovne udruge ZadArt u svojim umjetničkim ostvarenjima uspijevaju zaokružiti u zanimljivu cjelinu. Sadržaj njihove likovnosti omogućava široki pogled na umjetnost kroz motive iz prirode osobito mediteranske, zatim kroz urbane i sakralne interijere i eksterijere, kroz portrete, kroz refleksije koje preispituju život u njegovim najrazličitijim segmentima, piše Romana Galović, likovna voditeljica ZadArta
Povodom desete godišnjice postojanja udruge ZadArt je upriličio dvije izložbe, slikarskih radova u Gradskoj loži i fotografskih u Muzeju antičkog stakla. Uz otvorenje ovih dviju izložbi prigodno je predstavljena i monografija koja donosi bogat izbor ponajboljih djela članova udruge, kako slikarskih, tako i fotografskih. Riječ je o prvoj monografiji jedne zadarske likovne udruge, a podjednaka pažnja posvećena je likovnoj umjetnosti i umjetničkoj fotografiji.
Tko su? Odakle dolaze? Kamo idu?
Romana Galović, likovna voditeljica udruge, u predgovoru monografiji piše:
Likovna udruga ZadArt na svom početku, prije deset godina, točnije 11. studenoga 2000., okupila je dvadesetak umjetnika koji su htjeli na zadarskoj, a onda i hrvatskoj likovnoj sceni otvoriti novu viziju doživljaja likovnosti u jednoj udruzi. Dakle, ne samo kroz već tradicionalno prihvaćene grane kao što su slikarstvo, kiparstvo i grafika, nego su bili spremni na svojim izložbama otvoriti prostor kako umjetničkoj fotografiji, tako i sve popularnijem grafičkom dizajnu, a bilo je na njihovim izložbama i intervencija u prostoru, umjetničkih instalacija i performancea.
Dvije godine prije osnivanja udruge deset zadarskih umjetnika prvi puta pod imenom ZadArt izlagalo je u austrijskom dvorcu u gradiću Burgau, okupivši se pod ovim imenom htjeli su doprinijeti prepoznatljivosti grada i županije iz koje dolaze. Većina sudionika te austrijske izložbe danas su članovi istoimene likovne udruge, to su: Igor Rončević, Josip Zanki, Nilo Karuc, Neven Stojaković, Aldo Krizman, a vrlo aktivan član sve do svoje prerane smrti bio je i Gojislav Kalapač Goya.
Umjetnička grupacija ZadArt nastala je u poratnom vremenu kada je uglavnom bila prihvatljiva, nazovimo je protokolarna umjetnost, koja je imala podršku političkih otaca i morala je udovoljavati formama obilježavanja značajnih događaja, dok je prostor za nove ideje i umjetničko eksperimentiranje bio vrlo sužen, a time i mnogi od umjetnika uskraćeni za komunikaciju s publikom. Stoga nije ni čudno da je sa svojim početnim stavom otvorenosti ka različitim likovnim medijima i širokim tematskim prostorima prošla put kojim prolazi i većina umjetničkih individua, put od ignoriranja do kritičarskih oštrica i nakon nekog vremena priznavanja statusa ozbiljne likovne udruge bez koje bi likovni prostor Zadra, ali i Hrvatske bio znatno siromašniji.
Tri umjetničke generacije
Umjetnici okupljeni u ZadArtu predstavnici su čak tri umjetničke generacije, počevši od onih koji su nezaobilazna imena kada se govori o hrvatskoj likovnoj kulturi te onih koji tek ulaze u svoju zrelu fazu umjetničkog izričaja, kao i onih koji su još uvijek na putu otkrića vlastitih mogućnosti. Također, njezini članovi razlikuju se po načinu na koji su stjecali likovnu naobrazbu, po umjetničkom pristupu, bilo da se radi o stilu ili medijima kojim se izražavaju, ali i po temama koje su u centru njihovog umjetničkog iskaza. Sve to doprinosi da se o udruzi može govoriti kao o izrazito dinamičnoj, jer je uvijek spremna iznova preispitivati vlastita umjetnička dostignuća i postavljati sve zahtjevnije ciljeve.
Likovna udruga ZadArt je na svom početku kao primarne ciljeve istaknula okupljanje likovnih umjetnika, edukaciju te uvođenje i upoznavanje mladih s likovnim tehnikama i svijetom likovnosti uopće, kao i promicanje likovne kulture putem izložbi, performancea, video-projekcija, itd. U vrlo ambicioznom projektu udruge našlo se i organiziranje izložbi gostiju iz zemlje i inozemstva, jer su članovi ZadArta uspostavili i održavaju brojne kontakte s mnogim hrvatskim, ali i inozemnim umjetnicima i institucijama kojima je širenje likovne kulture glavna svrha postojanja. ZadArt usprkos tome što je godinama bio bez adekvatnog prostora, a i danas još uvijek radi na njegovu uređenju, nije odustao od svog zadanog programa u kojem je i škola crtanja i oblikovanja za djecu i odrasle, u kojoj bi se radilo kontinuirano uz kvalitetan i usmjeren program izrađen u suradnji s institucijama i pojedincima, kao i školu fotografije za djecu i odrasle. Također, ne odustaje ni od multimedijalnih tematskih predavanja o pojedinim umjetničkim pravcima i tokovima suvremene umjetnosti. Dio ovoga tijekom deset godina udruga je uspjela realizirati ili barem postaviti temelje da se u skoroj budućnosti ovaj program u cijelosti i ostvari.
Prva godišnja izložba
Kada se prisjećamo prve godišnje izložbe održane 2001. godine u Galeriji Leada na kojoj se predstavilo dvadeset i dvoje umjetnika, važno je spomenuti da su se tek trojica umjetnika predstavili kroz medij umjetničke fotografije, a to su bili: Željko Karavida, Željko Maričić i Tomislav Ristić. I nije prošlo dugo vremena da se u gradu poznatom po vrsnim majstorima fotografije i dugom fotografskom tradicijom, u okviru udruge ZadArt zbog velikog interesa i sve većeg broja učlanjenih fotografa 2007. godine osnovala i “ZadArt foto grupa”, koja danas broji više od dvadesetak članova. Tradiciju zadarske fotografije nastavili su njegovati u najboljem duhu i svojim fotografijama izazivaju veliku pozornost javnosti. Vrlo uspješnu suradnju organizacijom skupnih i samostalnih izložbi ostvarili su s „CROARTPHOTO clubom” iz Zagreba u kojem djeluju najznačajnija imena hrvatske fotografije.
U počecima udruga je izložbe organizirala uglavnom u Zadru, a osim redovitih godišnjih izložbi, sve se češće počela pojavljivati u galerijama drugih gradova, ali i u galerijama u malim mjestima na obali osobito tijekom ljetnih mjeseci, pa su tako likovna ostvarenja zadarskih umjetnika predstavljena i na izložbama u Zagrebu, Vukovaru, Novalji, Pagu, Novigradu i Salima, a na nekima od ovih mjesta postali su i tradicionalni gosti. ZadArt organizirao je 2001. godine i aukciju slika kako bi se što prije mogao urediti prostor dodijeljen od gradske uprave, ali nažalost to nije bilo dovoljno, pa je udruga godinama tragala za adekvatnijim prostorom u kojem bi ulaganja bila prihvatljivija za ionako mali budžet likovne udruge.
S uvijek nedostatnim finacijama i iznimno snažnim umjetničkim individuama na mjestu predsjednika za opstanak udruge tijekom ovih deset godina borili su se povjesničar umjetnosti Igor Miletić, u dva mandata akademski slikar i profesor na Likovnoj akademiji u Zagrebu Igor Rončević, također u dva mandata i akademska slikarica Maja Pavin-Radaljac i godinama najaktivniji član aktualni predsjednik Zdenko Nekić.
Dobitnici niza priznanja i nagrada
Sve ono što čini život, kako materijalni tako i duhovni, članovi likovne udruge ZadArt u svojim umjetničkim ostvarenjima uspijevaju zaokružiti u zanimljivu cjelinu. Sadržaj njihove likovnosti omogućava široki pogled na umjetnost kroz motive iz prirode osobito mediteranske, zatim kroz urbane i sakralne interijere i eksterijere, kroz portrete, kroz refleksije koje preispituju život u njegovim najrazličitijim segmentima. Koristeći tradicionalne likovne tehnike, kao i prednosti vremena u kojem živimo, koketirajući s tehničkim dostignućima, a onda i mogućnostima koja odvode umjetnike u nova istraživanja članovi ZadArta iz sebe su izvukli toliko snažnu umjetničku i kreativnu energiju da nije ni čudno da se neka imena u govoru najpriznatijih hrvatskih povjesničara umjetnosti i ponajboljih poznavatelja suvremene hrvatske umjetnosti spominju kao recentna likovna imena našega vremena.
Članovi ZadArta dobitnici su niza državnih i međunarodnih priznanja i nagrada. Mnogi od njih izlagali su u prestižnim galerijama i muzejima te sudjelovali na mnogim značajnim izložbama. Prisjetimo se samo onih najznačajnijih, kao što je retrospektivna izložba Gojislava Kalapača Goje u zagrebačkom Muzeju suvremene umjetnosti, također u istom prostoru predstavio se velikom izložbom i Igor Rončević, koji je ujedno i dobitnik prestižne nagrade Republike Hrvatske „Vladimir Nazor za slikarstvo” , a prema mišljenju mnogih hrvatskih likovnih kritičara i jedan od ponajboljih suvremenih hrvatskih slikara. Maja Pavin-Radaljac kao predstavnica mlađe generacije izrazito darovitih hrvatskih slikara, koji svojim radovima unose nove trendove u suvremeno hrvatsko slikarstvo, ušla je među odabrane čiji su radovi predstavljeni na izložbi „Hrvatsko slikarstvo danas-resume” . Ljubica Marčetić Marinović zajedno sa svojim kolegama s Odsjeka za dizajn vizualnih komunikacija Umjetničke akademije u Splitu, dobitnica je Velike nagrade na 43. Zagrebačkom salonu primijenjene umjetnosti, Joso Špralja dobitnik je nagrade Tošo Dabac za fotografiju, a Tomislav Rastić osvojio je treću nagradu na svjetskoj izložbi fotografije „World Heritage” u Osaki. Napominjemo da je član Josip Zanki trenutačno predsjednik najveće udruge hrvatskih likovnih umjetnika HDLU-a u Zagrebu. Koliko je ZadArt uistinu kulturna institucija pokazuje i činjenica da se većina njezinih članova izražava kroz različite vidove umjetnosti i da je gotovo većina njih višestrano talentirana, a to dokazuje i jedna glazbena nagrada koja je završila u rukama Šime Gržana, a to je nagrada Porin.
Usponi i padovi
Likovna udruga ZadArt imala je svoje uspone i padove, svoje bolje i lošije izložbe, svoje uspješne i manje uspješne umjetnike, svoje međunarodno nagrađivane umjetnike, svoju umjetničku djecu koja joj odlaze i ponovno se vraćaju, ima svoj život i nakon deset godina njezina postojanja jedno je sigurno, a to je da mnoge umjetničke biografije ne mogu biti napisane bez spomena ove udruge, kao i to da povjesničari umjetnosti ne će moći govoriti o likovnoj baštini zadarske regije bez spomena njezina imena.
Životne priče likovne udruge ZadArt s ovoliko strasti za opstankom, nikada ne bi bilo da u njezinim začecima u nju velikim dijelom nije sebe utkao, danas, nažalost pokojni, ali svojim umjetničkim izričajem itekako živ u zadarskoj i hrvatskoj umjetnosti Gojislav Kalapač Goya, ili da nije bilo neiscrpne umjetničke snage i želje da budu uvijek drukčiji, ali jednako zanimljivi i prepoznatljivi, kao i kako često kažu, netipične osobine za umjetnike, a to je organizacijska sposobnost, koju su pokazali tijekom godina Igor Rončević, Zdenko Nekić, Maja Pavin-Radaljac, Stipan Kujundžić, Ljubica Marčetić Marinović, Nilo Karuc, Zoran Džapo, Željko Karavida, Aleksandar Bonačić, Željko Mršić, Ljubica Duić, kao i svih ostalih članovi koji iz godine u godinu prihvaćaju sve veće zahtjeve koji se pred njih postavljaju, kako bi ZadArt zauzeo što značajnije mjesto u likovnoj kulturi Hrvatske.
Izložbe tijekom godine
Od izložbi ZadArta već sad se mogu najaviti izložbe u lipnju u Preku, srpnju u Novalji, kolovozu u Pagu, u listopadu u Bihaću i krajem ove ili početkom iduće u prostoru udruge u Varoši u Kovačkoj ulici.
Uređivački kolegij
Naslovnicu monografije dizajnirala je Ljubicu Marčetić Marinović, a u uređivačkom kolegiju su bili Zdenko Nekić, Maja Pavin-Radaljac, Igor Rončević i Željko Karavida. Monografija je prevedena na engleski, a tiskana je u 300 primjeraka i prodaje se po 60 kuna.
najnovije
najčitanije
Nogomet
Nogomet
Tudorov Lazio slavio u uzvratu, ali Juventus ide u finale Kupa Italije
Crna Kronika
materijalna šteta
U Zadru starcu ukrao novčanik s novcem i dokumentima
Crna Kronika
nepoznati počinitelj
Iz trgovine na Arbanasima ukradena blagajna
Crna Kronika
kaznena prijava
Dvojica na Arbanasima ukrala automobil
Svijet
Masovna uhićenja
Razbijena mreža krijumčara migranata, na “biznisu” su digli milijune eura
Nogomet
TRENER MLAĐIH KATEGORIJA
Zadarski trener Patrik Puljić o borbi s bolešću: ‘Najteža faza bila je suočavanje s dijagnozom…’
Zadar
velika promjena
NOVI KONCEPT Od sljedeće godine uvodi se devetogodišnje obrazovanje. Evo kako će funkcionirati
Crna Kronika
NAPAD
TEŽAK NAPAD U VIRU: Staklenom bocom i fizičkom snagom udario 53-godišnjakinju, ozlijeđena je
Zadar
NIZ ŠALJIVIH KOMENTARA
NASUPROT FOŠE: Mnogi se sprdaju s cipelicama ‘zadarske Pepeljuge’: ‘Da znam tko je princ…’
Rukomet
bliži se kraj sezone